Subject: Eesti Muuseumide Liidu pöördumine seoses Eesti Loodusmuuseumi juhi konkursiga
From: "Marleen Viidul" <[email-masked]>
To: "Kliimaministeerium info - KLIM" <[email-masked]>, "Riigikantselei - RK" <[email-masked]>, <[email-masked]>,Õiguskantsleri Kantselei - OKK <[email-masked]>
Cc: "Andres Sutt - KLIM" <[email-masked]>, "Marten Kokk - KLIM" <[email-masked]>
Date: Wed, 5 Aug 2026 11:43:39 +0300

Tähelepanu! Tegemist on välisvõrgust saabunud kirjaga.
Tundmatu saatja korral palume linke ja faile mitte avada.

Lugupeetud energeetika- ja keskkonnaminister Andres Sutt
Kliimaministeeriumi kantsler Marten Kokk
Kliimaministeerium

Lugupeetud peaminister Kristen Michal
Vabariigi Valitsus

Lugupeetud kultuuriminister Heidy Purga
Kultuuriministeerium

Lugupeetud õiguskantsler Ülle Madise
Õiguskantsleri Kantselei

Eesti Muuseumide Liit tänab Kliimaministeeriumi 30.07.2026 vastuse eest oma 
24.07.2026 pöördumisele. Vastuse kohaselt ei ole ministeerium tuvastanud 
asjaolusid, mis annaksid alust järeldada, et konkursi läbiviimisel oleks 
rikutud õigusnorme, kandidaatide võrdse kohtlemise põhimõtet või muid 
menetlusreegleid.

Eesti Muuseumide Liitu nõustanud juristide arvates ei lükka ministeeriumi 
vastus ümber kahtlusi Loodusmuuseumi juhi konkursi õigusvastasuse osas. 
Hoopis vastupidi: vastusest ilmnevad uued asjaolud, mis kinnitavad, et 
konkursi läbiviimisel ei lähtutud kehtivast õigusest ega tagatud 
kandidaatide võrdset kohtlemist.

Seetõttu esitame järgmised taotlused:
1. Kliimaministeeriumil tunnistada läbiviidud Loodusmuuseumi juhi konkurss 
kehtetuks ja korraldada uus konkurss.
2. Kultuuriministril palume hinnata, kas riigimuuseumi juhi valikul peab 
kaaluma kandidaadi võimekust, teadmisi ja kogemusi riigimuuseumi 
põhiülesannete täitmisel või piisab „tippjuhi“ valimisest. 
Kultuuriministeeriumi ülesanne on muu hulgas muuseumipoliitika 
väljatöötamine, selleks vajalike õigusaktide, sealhulgas muuseumiseaduse 
eelnõu ettevalmistamine ning järelevalve nende õigusaktide täitmise üle.
3. Vabariigi Valitsusel palume Vabariigi Valitsuse seaduse § 94 alusel 
teostada teenistuslikku järelevalvet Kliimaministeeriumi tegevuse üle 
Loodusmuuseumi juhi konkursi korraldamisel.
4. Õiguskantsleril palume õiguskantsleri seaduse § 34 alusel kontrollida, 
kas Kliimaministeerium peab avaliku konkursi läbiviimisel ja 
hindamiskriteeriumide kehtestamisel lähtuma kehtivast õigusest ning tagama 
kandidaatide võrdse kohtlemise.

Loodusmuuseumi juhi asemel otsiti haldajat Loodusmajale
Konkursi järel on konkursikomisjoni liikmed ja konkursitulemuse kinnitanud 
minister Andres Sutt andnud avalikkusele selgitusi selle kohta, keda 
konkursiga tegelikult otsiti.

Konkursikomisjoni esimees Marten Kokk selgitas, et Loodusmuuseumil on vaja 
hallata Loodusmajas asuvaid büroohooneid, kus on 570 töökohta.
Konkursikomisjoni liige Karoli Noor selgitas Delfile, et ministeeriumis 
nähakse muuseumi juhti eelkõige tippjuhina. „Muuseumi kui mälu- ja 
teadusasutuse detailne juhtimine on muuseumi asedirektori ja ekspertide töö,“ 
lausus ta.
Konkursikomisjoni liige Ingrid Saar teatas vastuseks Heidi Jõksi küsimusele, 
et komisjoni arvates vastab Riina Roosipuu kogemuste ja juhtimisprofiili 
kombinatsioon kõige paremini organisatsiooni praeguse arenguetapi 
vajadustele, kus muuseumi seniste ülesannete kõrval suureneb vastutus 
Loodusmaja Taru käivitamise ja toimimise ning elanikkonna 
keskkonnateadlikkuse kasvatamise eest.

Ministeeriumi 30.07.2026 vastusest nähtub, et uue majaga lisanduvad Eesti 
Loodusmuuseumi põhiülesannetele Loodusmaja Taru toimimise tagamise ning 
elanikkonna keskkonnateadlikkuse edendamise ülesanded. Sellest tulenevalt 
suureneb muuseumi direktori vastutus ning muutuvad ametikohale seatavad 
juhtimisalased ootused.

Konkursikutses otsiti Loodusmuuseumi direktorit, kes muu hulgas pidi 
korraldama ka Loodusmaja haldamist. Valiti aga juht Loodusmajale, mille 
üheks üürnikuks oleks ka Loodusmuuseum. Selle asemel, et jätta uued 
kavandatavad ülesanded – teadmuskeskuse loomine ja ruumihaldusteenuse 
pakkumine – Loodusmuuseumi direktori asetäitjale või direktori määratud 
töötajale, valiti lahendus, mille kohaselt hakkaks uusi lisanduvaid 
ülesandeid kureerima direktor. Muuseumi sisulise tegevusega muuseumiseaduse 
tähenduses tegeleksid aga direktori asetäitja ja eksperdid.

Konkursi läbiviimisel ei tagatud kandidaatide võrdset kohtlemist ega 
järgitud kehtivat õigust

Avaliku konkursi läbiviimisel tuleb juhinduda haldusmenetluse seadusest 
(HMS). Sõltumata sellest, kas komisjoni lõppotsuse puhul on tegemist 
haldusakti või toiminguga, peab see olema kooskõlas kehtiva õigusega, 
proportsionaalne ja kaalutlusvigadeta (HMS §-d 54 ja 107).

Konkursi läbiviimisel ei järgitud kehtivat õigust.
Kehtiva Loodusmuuseumi põhimääruse § 5 kohaselt tegutseb Loodusmuuseum 
looduse ainevaldkonnas riigimuuseumina. Loodusmuuseumi tegevusvaldkond on 
koguda, säilitada ja uurida elusa ning eluta looduse mitmekesisust ja selle 
arengut nii ajas kui ruumis ning vahendada seda üldsusele teaduslikel ja 
hariduslikel eesmärkidel.

Kehtiva Loodusmuuseumi põhimääruse § 6 ei näe ette selliseid Loodusmuuseumi 
ülesandeid nagu ruumihaldusteenuse pakkumine Loodusmaja kompleksi kuuluvate 
hoonete üürnikele, mida konkursikomisjoni liikmed ja minister Andres Sutt on 
kirjeldanud otsustavate kriteeriumidena juhi valimisel.

Järelikult muudeti konkursi hindamiskriteeriume konkursi läbiviimise ajal, 
sest konkursikutses lubati kandideerijatele usaldada vastutus muuseumile 
seatud eesmärkide ja põhimäärusega pandud ülesannete täitmise eest.
Tegelikult valiti juht aga selliste ülesannete täitmiseks, mis 
Loodusmuuseumi põhimäärusest ei tulene.
Seda kinnitas ka konkursikomisjoni liige Karoli Noor vastuseks Heidi Jõksi 
küsimusele, kas konkursi läbiviimisel juhindus komisjon kehtivast 
Loodusmuuseumi põhimäärusest või kavandatavatest muudatustest.
Karoli Noor selgitas: „Loodusmuuseumi direktori konkursil kandidaatidele 
esitatud hindamiskriteeriumid lähtusid kavandatavast põhimääruse muudatusest 
(lisanduvast Taru haldamise vajadusest).“

Konkursil osalejaid hindamiskriteeriumide muutmisest ei teavitatud ja ühel 
kandidaadil oli ebavõrdne eelis

Konkursi käigus hindamiskriteeriumide muutmine on niivõrd oluline 
menetlusreegli rikkumine, et see tooks kaasa konkursikomisjoni lõppotsuse 
kehtetuks tunnistamise (HMS § 58). Kandidaate hindamiskriteeriumide 
muutmisest ei teavitatud.

Praeguseks on selgunud, et Loodusmuuseumi põhimääruse muudatused seoses uute 
ülesannete lisandumisega, mis ei ole veel jõustunud, valmistas ette 
konkursil osalenud ja selle võitnud kandidaat Riina Roosipuu.

Kliimaministeeriumis Loodusmaja juhina töötaval Riina Roosipuul oli 
järelikult teiste kandidaatidega võrreldes ebavõrdne eelis, kuna ta ise 
sisuliselt koostas hindamiskriteeriumid, millest komisjon juhindus.

Nii konkursikomisjoni liikmete kui ka komisjoni valiku kinnitanud minister 
Andres Suti selgitustest nähtuvalt sai juhi valikul otsustavaks Riina 
Roosipuu visioon Loodusmaja haldamisest ja keskkonnateadlikkuse tõstmisest. 
Seega põhineb konkursikomisjoni ja ministri otsus teabel, mis oli teada 
ühele kandidaadile, kuid mitte teistele. Järelikult esineb alus konkursi 
lõppotsuse kehtetuks tunnistamiseks, sest kandidaate on koheldud ebavõrdselt 
(HMS § 4).

Komisjoni koosseis ei võimaldanud hinnata kandidaatide pädevust 
Loodusmuuseumi põhiülesannete täitmisel

Eeltoodud rikkumisele aitas kaasa asjaolu, et komisjoni liikmeteks olid 
ainult ministeeriumi ametnikud. Sõltumatute ministeeriumiväliste 
komisjoniliikmete osalemine oleks võimaldanud sellise rikkumise ära hoida.

Sellepärast ongi keskkonnaministri kinnitatud „Kliimaministeeriumi 
valitsemisalasse kuuluva riigimuuseumi juhi kandidaadile esitatavate nõuete 
ja avaliku konkursi läbiviimise korra“ (edaspidi kord) § 6 lõikes 4 ette 
nähtud võimalus, et komisjoni koosseisu võivad kuuluda Kliimaministeeriumi 
ja teiste ministeeriumide ametnikud, samuti teiste muuseumide esindajad või 
vastava ainevaldkonna eksperdid.

Ministeeriumi 30.07.2026 vastusest nähtub, et komisjoni moodustamisel peeti 
silmas, et liikmete kompetents kataks tippjuhile vajalike oskuste spektri. 
Komisjoni liikmete vahel olid ülesanded jagatud selliselt, et esimees hindas 
kandidaatide terviklikku sobivust tippjuhiks organisatsioonis, kus on käimas 
suured muutused. Teiste liikmete roll oli hinnata kandidaatide:

1.	võimekust Taru kui tervikliku keskkonnateadlikkuse keskuse juhtimisel, 
keskendudes administratiiv- ja finantsjuhtimisele;
2.	visiooni Eesti inimeste keskkonnateadlikkuse tõstmisel;
3.	nägemust personaliküsimustes.

Sellega on ministeerium ise tunnistanud, et erinevalt varasemast ei olnud 
komisjonis ühtegi liiget, kes oleks hinnanud kandidaatide võimekust, 
teadmisi ja kogemusi looduse ainevaldkonnas tegutseva riigimuuseumi 
põhiülesannete täitmisel.

Varem on komisjonis olnud looduse ainevaldkonna eksperdid, näiteks 
eluslooduse valdkonna asekantsler ja keskkonnateadlikkuse ekspert.

Loodusmuuseumi põhimääruse § 6 sisaldab pikka loetelu Loodusmuuseumi 
põhiülesannetest. Kahte ülesannet, mis said komisjoni jaoks juhi valikul 
otsustavaks – Loodusmaja toimimise tagamist ja elanikkonna 
keskkonnateadlikkuse edendamist –, Loodusmuuseumi põhimäärus 
põhiülesannetena ei sätesta.

Järelikult ei ole komisjoni moodustamisel silmas peetud mitte ühtegi 
Loodusmuuseumi põhiülesannet. Samuti ei ole kandidaatide valikul hinnatud 
nende võimekust, teadmisi ja kogemusi Loodusmuuseumi põhiülesannete 
täitmisel.

Isegi kui ministeerium muudaks Loodusmuuseumi põhimäärust selliselt, et 
Loodusmuuseum hakkaks haldama kogu Loodusmaja ja arendama seda 
keskkonnateadlikkuse tõmbekeskuseks, ei muudaks see tagantjärele konkurssi 
õiguspäraseks.

Samuti võib selline muudatus olla vastuolus muuseumiseaduse § 20 lõikega 2, 
mille kohaselt võib muuseum osutada täiendavaid teenuseid ainult juhul, kui 
see ei takista muuseumiseaduse §-s 2 sätestatud muuseumi ülesannete 
täitmist.
Ministeeriumi 30.07.2026 vastus ja ministeeriumi juhtkonna avalikud 
väljaütlemised kinnitavad, et Loodusmaja haldamist ja keskkonnateadlikkuse 
tõmbekeskuse loomist peetakse olulisemaks kui muuseumiseadusest ja 
Loodusmuuseumi põhimäärusest tulenevate põhiülesannete täitmist.

Loomulikult võib minister piisava poliitilise tahte korral muuseumimaastiku 
ümber korraldada selliselt, et muuseumi sisulise juhtimise asemel hinnatakse 
juhi pädevust näiteks Loodusmaja tualettide korrashoiu ja katkiste torudega 
tegelemisel. Seda ei saa aga teha varjatult, poolelioleva konkursi käigus ja 
kandidaatidele tegelikke valikukriteeriume avaldamata.

Muuseumiseaduse § 1 lõike 2 kohaselt on seaduse eesmärk luua tingimused 
kestlike, professionaalsete ja eetiliste muuseumide arenguks.

Eesti Muuseumide Liidu hinnangul on Loodusmuuseumi direktori konkurss 
korraldatud ebaprofessionaalselt. Konkursikomisjoni moodustamine üksnes 
ministeeriumi ametnikest ning muuseumivaldkonna ja loodusteadusliku 
ekspertiisi kaasamata jätmine näitab, et Kliimaministeerium ei ole juhi 
valikul piisavalt arvestanud riigimuuseumi ülesannete ega muuseumivaldkonna 
eripäradega. Muuseumijuhi valikut ei saa taandada üldiste juhtimisoskuste, 
kinnisvara haldamise ja administratiivse võimekuse hindamisele, jättes 
kõrvale muuseumi sisulise tegevuse, kogud, teadustöö, hariduse ja pärandi 
vahendamise.

Sellise konkursi aktsepteerimine looks äärmiselt ohtliku pretsedendi, mille 
kohaselt võib riigimuuseumi juhi valida ilma, et hinnataks kandidaadi 
pädevust muuseumiseadusest ja muuseumi põhimäärusest tulenevate 
põhiülesannete täitmisel. Veelgi enam: selle konkursi aktsepteerimine 
tähendaks, et konkursi tegelikud hindamiskriteeriumid võivad erineda 
avalikult välja kuulutatud tingimustest ning olla ühele kandidaadile ette 
teada. Eesti Muuseumide Liidu hinnangul ei ole selline praktika vastuvõetav.

Kliimaministeeriumi 30.07.2026 vastusest ning minister Andres Suti ja 
kantsler Marten Koka avalikest väljaütlemistest nähtub, et ministeerium ei 
ole valmis tunnistama konkursi korraldamisel tehtud põhimõttelisi vigu ega 
astuma muuseumikogukonnaga sisulisse arutellu. Selle asemel püütakse 
õigustada olukorda, kus konkursi tingimused, tegelikud hindamiskriteeriumid 
ja valitud juhi tulevased ülesanded ei olnud omavahel kooskõlas ning kus 
muuseumivaldkonna pädevust ei peetud komisjonis vajalikuks.

Küsimus ei puuduta enam ainult ühe muuseumi ühe juhi valikut. Küsimus on 
selles, kas Eestis võib riigimuuseumi juhi valida muuseumi põhiülesandeid ja 
valdkondlikku pädevust sisuliselt kõrvale jättes, hinnates kandidaate 
avaldamata kriteeriumide alusel, ning nimetada seda professionaalselt 
korraldatud avalikuks konkursiks.

Eesti Muuseumide Liidu vastus on selge: ei või.

Kui Kliimaministeerium ei tunnista konkurssi kehtetuks ega korralda uut, 
läbipaistvat ja professionaalset konkurssi, loob ta pretsedendi, mille 
tagajärjed ulatuvad Eesti Loodusmuuseumist märksa kaugemale. Nii ei saa ega 
tohi Eesti riigimuuseume juhtida.

Lugupidamisega

Eesti Muuseumide Liidu juhatus
Anneli Siimussaar, SA Eesti Piimandusmuuseum juhatuse liige
Anton Pärn, SA Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid juhataja
Risto Lehiste, Tartu Linnamuuseumi direktor
Rita Valge, Eesti Maanteemuuseumi juhataja
Urmas Dresen, SA Eesti Meremuuseum juhatuse liige

-- 

Marleen Viidul
tegevjuht
Eesti Muuseumide Liit
tel 5271723
www.muuseumideliit.ee <http://www.muuseumideliit.ee>